Lenka: Opravdu se vlní i profi činěné? Já teda nevím, ale vždycky na fotkách jsou takové ty hromady kůží a všechny krásně vyrovnané. Polské ovčí kožešiny jsou taky úplně rovné. A předpokládám, že každý zpracovatel taky potřebuje rovnou kůži. Nebo si to pak nějak vyrovnávají?
Jinak jsem včera hledal na anglickém webu a opravdu zjistil jak se ručně ty kůže vyrovnávají. Dělá se to na rovném stole (prý mramorovém, ale asi jde jen o to aby byl hladký) a s pomocí kovového hladítka, které se dá nahradit širším klínkem z tvrdého dřeva. Čerstvě dočiněná mokrá kůže se rozloží na stůl, břichem se přitiskne převisávající okraj a klínkem se jezdí po povrchu směrem od sebe špičkou napřed. Mělo by to vypadat podobně jako třeba při mízdření. Tím se jednak vytlačuje voda, jednak se kůže vyrovnává do roviny a řekl bych že to má i podobný efekt jako tahání přes hranu. Hladí se po celém povrchu a v různých směrech, kůže se odpovídajícím způsobem posouvá a otáčí.
Osetreni kozesin/kuze
Moderators: melkel, Raiden, Maršálek, Alexandr, Knecht, Wothan, Viktorie, Kain, Joe
-
- Nováček
- Posts: 39
- Joined: Sun 07. Mar, 2010 11:17
-
- Stálý přispěvatel
- Posts: 264
- Joined: Thu 01. Jan, 1970 1:00
- Location: Ostrava
Re: Osetreni kozesin/kuze
Vlní a čím jsou menší, tím víc. Jehnětina víc než skopovice, kůzlečina víc než kozina.
Kožešiny se proto před šitím znovu močí a napínají, pak jsou dokonale rovné. Kožešiny jsou ale narozdíl od usní, činěné tak, aby byly tažné a daly se tvarovat.
Z usní se vyřezávají krupony (u velkých zvířat i před činěním), právě proto, že má každá část kůže jiné vlastnosti. Střed kůže (krupon) je jadrný, pevný, stejně silný, takže je i rovný.
Okraje tvoří: šíje, tam je kůže hodně silná taky trochu zvlněná
zadek, tam je kůže křehká, snadno se trhá a nevlní se, ale spíš se stahuje
boky jsou tenčí měkké
slabiny jsou řídká, tenká zvlněná kůže
Kožešiny se po vyčinění nechávají projíždět mezi dvěma válci (něco jako mandl). Usně se taky budou "žehlit" nějak podobně, protože u hotových se občas stane, že je tam jako vada takový slepený fald. Aby byla využitelnost kůže co největší, v průmyslové výrobě se u dražších oděvních kůží slabiny vyplňují, pak jsou pevnější a nevlní se.
Kožešiny se proto před šitím znovu močí a napínají, pak jsou dokonale rovné. Kožešiny jsou ale narozdíl od usní, činěné tak, aby byly tažné a daly se tvarovat.
Z usní se vyřezávají krupony (u velkých zvířat i před činěním), právě proto, že má každá část kůže jiné vlastnosti. Střed kůže (krupon) je jadrný, pevný, stejně silný, takže je i rovný.
Okraje tvoří: šíje, tam je kůže hodně silná taky trochu zvlněná
zadek, tam je kůže křehká, snadno se trhá a nevlní se, ale spíš se stahuje
boky jsou tenčí měkké
slabiny jsou řídká, tenká zvlněná kůže
Kožešiny se po vyčinění nechávají projíždět mezi dvěma válci (něco jako mandl). Usně se taky budou "žehlit" nějak podobně, protože u hotových se občas stane, že je tam jako vada takový slepený fald. Aby byla využitelnost kůže co největší, v průmyslové výrobě se u dražších oděvních kůží slabiny vyplňují, pak jsou pevnější a nevlní se.
-
- Nováček
- Posts: 39
- Joined: Sun 07. Mar, 2010 11:17
Re: Osetreni kozesin/kuze
Ech, zapomněl jsem že jsi kožišnice
. Jak ty kůže napínáš? Na nějakém rámu? A víš jak jsou ty průmyslové kožešiny činěné? Jakto že je kůže zvlněná, když projede mezi dvěma válci, které ji vyrovnají? No, možná že u kožešin to "mandlování" nebude tak dokonalé, protože překáží ty chlupy.
No a já dneska zkusil hlazení tříslovinové kůže (tentokrát z jehněte; a ještě jich mám pár v záloze) tím způsobem, jaký jsem tady v minulém příspěvku popsal (hladil jsem dřevěným klínkem o délce asi 15 cm a za podložku mi sloužil nějaký laminátový kryt od starého traktoru či co to bylo - velké, hladké a rovné). A zanechalo to na mě hluboký dojem. Kůže se vážně krásně vyrovná, nekrčí se (to mi vadí u měkčení přes hranu) a tak. První použití bylo na úplně mokrou kůži, čímž jsem ji nejen vyrovnal, ale rychle a jednoduše z ní vytlačil velkou část vody. Maštění jsem přeskočil, protože tohle byl druhý pokus o měkčení (předchozí pomocí hrany dopadlo dost špatně, takže jsem kůži znovu rozmáčel), jen jsem nechal kůži chvíli vyschnout a polosuchou opět vyhladil. Měkčící efekt vyhlazování je dostatečný pro tříslovinovou kůži, ale určitě by nestačil pro mozkovku. Nejsem si jistý ohledně činění kamencem; četl jsem nějaký text o tom, že kdosi k měkčení kamencované kůže používal speciální lopatku, což mohlo být právě to hladítko. Taky asi bude záležet na způsobu namaštění.
No, zkrátka a dobře, mám dojem že vyhlazování je to, co mi dosud v mém činícím postupu chybělo. Jsem zvědav jak to bude fungovat na kožešiny. Mám teď v kamenci jednu ovčí kožešinu, tak to na ni zkusím.
![Smile :-)](./images/smilies/icon_smile.gif)
No a já dneska zkusil hlazení tříslovinové kůže (tentokrát z jehněte; a ještě jich mám pár v záloze) tím způsobem, jaký jsem tady v minulém příspěvku popsal (hladil jsem dřevěným klínkem o délce asi 15 cm a za podložku mi sloužil nějaký laminátový kryt od starého traktoru či co to bylo - velké, hladké a rovné). A zanechalo to na mě hluboký dojem. Kůže se vážně krásně vyrovná, nekrčí se (to mi vadí u měkčení přes hranu) a tak. První použití bylo na úplně mokrou kůži, čímž jsem ji nejen vyrovnal, ale rychle a jednoduše z ní vytlačil velkou část vody. Maštění jsem přeskočil, protože tohle byl druhý pokus o měkčení (předchozí pomocí hrany dopadlo dost špatně, takže jsem kůži znovu rozmáčel), jen jsem nechal kůži chvíli vyschnout a polosuchou opět vyhladil. Měkčící efekt vyhlazování je dostatečný pro tříslovinovou kůži, ale určitě by nestačil pro mozkovku. Nejsem si jistý ohledně činění kamencem; četl jsem nějaký text o tom, že kdosi k měkčení kamencované kůže používal speciální lopatku, což mohlo být právě to hladítko. Taky asi bude záležet na způsobu namaštění.
No, zkrátka a dobře, mám dojem že vyhlazování je to, co mi dosud v mém činícím postupu chybělo. Jsem zvědav jak to bude fungovat na kožešiny. Mám teď v kamenci jednu ovčí kožešinu, tak to na ni zkusím.
-
- Stálý přispěvatel
- Posts: 264
- Joined: Thu 01. Jan, 1970 1:00
- Location: Ostrava
Re: Osetreni kozesin/kuze
K tomu jak jsou dneska kožešiny činěné ti moc neřeknu. Způsobů je víc, podle druhu kožešiny, údajně převažuje chromočinění. Jinak se ale činí ovce, jinak králík a jinak třeba bizam.
K napínání kožešin:
Vyříznou se vady, jako holiny, díry, podrosty a pod. (řezem ve tvaru dlouhé, úzké rybky) a díry po řezech se sešijí.
Označím si hřbet tak, že kožešinu položím na desku srstí nahoru, tam, kde je střed hřbetu přitlačím kovový hřeben a kožešinou pohnu ve směru srsti. Ze strany řemene se udělají puntíky, ty spojím průpiskou.
Napínám na desku srstí k desce. Začínám ve střadu zadku třemi hřebíčky. Kůži natahuju směrem k hlavě (po směru srsti, aby se srst nekrčila). Pak tahám do stran. Hřebíky na čáře u zadku a u hlavy spojím nití, tak dosáhnu toho, že je hřbetní čára po napnutí rovná. Když kožešinu natahuješ, srst řídne, když ji srážíš houstne. Takže třaba u slabin se řemen sráží. Po usušení je řemen tak trochu papírový, ale rovný, dobře se řeže i šije.
Pokud se spojuje více kožešin k sobě, nejdřív se sešijí a pak teprve napnou. Existují žezy, které kožešinu třeba zúží a prodlouží, nebo zkrátí a rozšíří, pokaždé je pak třeba kožešinu napnout.
Pokud pak chci z kožešiny vyřezat určitý tvar, nakreslím si ho křídou na desku a podle toho pak napínám.
Jak dobře se kožešina pne, závisí na kvalitě činění a druhu kožešiny.
K napínání kožešin:
Vyříznou se vady, jako holiny, díry, podrosty a pod. (řezem ve tvaru dlouhé, úzké rybky) a díry po řezech se sešijí.
Označím si hřbet tak, že kožešinu položím na desku srstí nahoru, tam, kde je střed hřbetu přitlačím kovový hřeben a kožešinou pohnu ve směru srsti. Ze strany řemene se udělají puntíky, ty spojím průpiskou.
Napínám na desku srstí k desce. Začínám ve střadu zadku třemi hřebíčky. Kůži natahuju směrem k hlavě (po směru srsti, aby se srst nekrčila). Pak tahám do stran. Hřebíky na čáře u zadku a u hlavy spojím nití, tak dosáhnu toho, že je hřbetní čára po napnutí rovná. Když kožešinu natahuješ, srst řídne, když ji srážíš houstne. Takže třaba u slabin se řemen sráží. Po usušení je řemen tak trochu papírový, ale rovný, dobře se řeže i šije.
Pokud se spojuje více kožešin k sobě, nejdřív se sešijí a pak teprve napnou. Existují žezy, které kožešinu třeba zúží a prodlouží, nebo zkrátí a rozšíří, pokaždé je pak třeba kožešinu napnout.
Pokud pak chci z kožešiny vyřezat určitý tvar, nakreslím si ho křídou na desku a podle toho pak napínám.
Jak dobře se kožešina pne, závisí na kvalitě činění a druhu kožešiny.
-
- Nováček
- Posts: 39
- Joined: Sun 07. Mar, 2010 11:17
Re: Osetreni kozesin/kuze
Tak uz jsem uspesne vycinil olejem. Popsano na kozeluzstvi.wz.cz v sekci Cineni, Cineni tukem